L’ONU alerta que tres quartes parts de la població amb inseguretat alimentària viuen en zones urbanes i periurbanes
Un informe del Comitè de Seguretat Alimentària Mundial de l'ONU insta les àrees metropolitanes a coordinar-se per millorar els seus sistemes alimentaris i reconeix la tasca de l’Oficina Conjunta d'Alimentació Sostenible.
![..](https://media-edg.barcelona.cat/wp-content/uploads/2024/07/16124031/jane-battersby_-fao_alessia-pierdomenico_website-760x428.jpg)
Més de la meitat de la població mundial viu en ciutats i, més important encara, consumeix el voltant del 70% dels aliments que es produeixen. Posar la mirada als sistemes alimentaris urbans i periurbans esdevé cada cop més crucial, en especial perquè en aquestes àrees 1.700 milions de persones, és a dir, tres quartes parts de les persones que viuen en zones urbanes i periurbanes, s’enfronten a la inseguretat alimentària.
L’informe “Enfortint els sistemes alimentaris urbans i periurbans per assolir la seguretat alimentària i la nutrició en el context de la urbanització i la transformació rural”, publicat pel Grup d’Experts d’Alt Nivell en Seguretat Alimentària i Nutrició (HLPE-FSN) del Comitè de Seguretat Alimentària Mundial (CFS) de les Nacions Unides, posa de manifest aquesta qüestió.
L’estudi desafia les narratives predominants i constata que contràriament a la creença comuna, les àrees urbanes són més vulnerables a la inseguretat alimentària i a la malnutrició que les rurals. De fet, alerta de la necessitat urgent de polítiques específiques per abordar les complexitats dels sistemes alimentaris urbans i proporciona un full de ruta per als responsables polítics per garantir el dret a l’alimentació.
Recomanacions més destacades
A partir de l’informe, l’ONU recomana integrar els sistemes alimentaris en la planificació urbana i assegurar que la política alimentària urbana se centra en les necessitats d’una dieta saludable i assequible, també pels grups de persones vulnerables. A més, insta a reconèixer el suport de tots els agents que conformen el sistema per ajudar a fer millores.
Finalment, afegeix que cal considerar la inversió en sistemes digitals per millorar la base de proves per a la presa de decisions polítiques mentre es protegeix el treball decent i l’ocupació en els sistemes alimentaris.
L’OCAS com a exemple de governança multinivell
Més enllà de les unitats alimentàries urbanes coordinades dins del govern local i a través de les àrees metropolitanes, l’informe també fa èmfasi en la importància dels mecanismes d’alineació entre els diferents nivells de govern, essencials per assegurar la coherència de les polítiques i un ús eficaç dels recursos.
Entre els diferents mecanismes que s’han posat en marxa, l’informe destaca l’Oficina Conjunta d’Alimentació Sostenible (OCAS), un instrument a través del qual es coordinen polítiques, programes i intervencions entre l’Ajuntament de Barcelona, la Generalitat de Catalunya i el Pla Estratègic Metropolità de Barcelona (PEMB).
L’àmbit territorial d’acció d’aquesta oficina se centra en Barcelona i la regió metropolitana donat el seu alt volum de consum d’aliments, tot i que també es treballa per generar el màxim de sinergies i complicitats possibles amb la resta de territoris del país.